![](https://duyn491kcolsw.cloudfront.net/files/0m/0my/0mypjz.jpg?ph=89b51987f8)
Psychika
Parkinsonova nemoc má od počátku vliv na psychiku nemocného, proto je velmi důležitá specifická psychologická péče, která má tři hlavní funkce:
- předcházet psychickým poruchám
- zlepšovat kvalitu každodenního života nemocného
- nepřímo ovlivňovat parkinsonské příznaky pomocí různých technik
Máme-li o nemoci dostatečné znalosti, můžeme s ní lépe žít a daří se nám tlumit její důsledky.
Poruchy nálad
Deprese
50 - 90% nemocných trpí depresemi a často se deprese vyskytují jako první příznak nemoci
deprese není vázána na stadia nemocije to patologická porucha nálady, která neodpovídá okolnostem,
deprese u PN vzniká stejným patologickým procsem v mozku jako heybné příznaky. Nejedná se o reakci na onemocnění
Projevy deprese:
skleslá nálada, snížení energie, aktivity, pocit viny, zhoršení schopnosti se radovat, ztráta náhledu, pokles zájmů, zhoršení koncentrace paměti, myšlenky na sebepoškození, úzkost, podráždění, porucha spánku, nechutenství, únavový syndrom, neklid, hypochondrie, vystupňování pocitu o zhoršené hybnosti, přestože k ní nedošlo.
Fobie
je úzkostná porucha charakterizovaná chorobným bezdůvodným strachem z konkrétních situací nebo podnětů.
Sociální fobie.
Strach nemocného, že se stane středem pozornosti, z pobytu ve společnosti, ze sociálních. situací (jídlo, mluvení před lidmi..)
U PN typicky souvisí se snahou maskovat hybné potíže (zejména mimovolní pohyby).
důsledkem odmítání vycházet z domu, je logicky izolace. Zpětně je ovlivněn život nemocného i celé rodiny.
Úzkost
je velmi častá porucha u PN.Jedná se o subjektivně velmi nepříjemný pocit obav a strachu, který nemá konkrétní obsah nebo se jedná o obvy z maličkostí. V počátku PN se objevuje bezdůvodně, později je vyvolávánaa i motorickými problémy.
To vše vede nemocného ke strachu, že to nezvládá a nezvládně, že nedokáže čelit nemoci, nebude moci plnit své povinnosti, nebude správně užívat léky. Dopaminergní léčba může způsobit určité napětí. K celkovému pocitu úzkosti přeibývá také strach z budoucnosti a z vývoje nemoci.
Fobie z pádu
se objevuje po prvních pádech. Nemocný se bojí nového pádu, proto ani nevychází z domu a také se bojí zůstávat sám.
Agorafobie
Kognitivní deficity
Poruchy plánování
Jde o potíže uspořádat a rozčlenit úkony při plnění nějakého úkolu. Nemocný je roztržitý, neumí se soustředit, jeho činnost ztrácí na efektivitě. Může se projevit jako obtíž předjímat, co bude třeba vykonat. Nemocný nedokáže řešit i jednoduché problémy, protože není schopen uspořádat si dané informace a naplánovat jednotlivé úkony tak, jak by měly po sobě následovat. Tyto poruchy jsou více viditelné u člověka, který před onemocněním měl velmi dobrý organizační smysl.
Poruchy duševní flexibility
Apatie
je ztráta zájmu, netečnost k vnějším podnětům, sklon k pasivitě. Často bývá provázena též poklesem nebo ztrátou vůle ("abulie"), kdy nemocný není schopen zmobilitovat své síly k zahájení nějaké činnosti.
Dalším doprovodným projevem může být ztráta schopnosti prožít radost ("anhedonie") nebo celkové emočné ochuzení (snížená schopnost reagovat v citové rovině na pozitivní nebo negativní událost).
Nemocného izoluje a vede k nepochopení ze strany okolí. Apaticcký člověk vzbuzuje dojem, že nechce nic dělat, je líný. Není to pravda. Jedná se o projev nemoci, který pacient sám neovlivní.
Poruchy paměti
Problémy se mohou vyskytovat u pracovní paměti, která zahrnuje zpracování informace a její uchování.
Pracovní paměť je systém umožňující třídit, uchovávat a zpracovávat informace, když člověk prování různé rozumové úkony, jako je porozumění, učení, usuzování, řešení problémů at. Pracovní paměť je spojena s funkcí zpracování informací uvnitře krátkodobé paměti. Umožňuje spojení s dlouhodobou pamětí.
Pomalost
zasahuje uvažování, stejně jako vybavování představ, tvorbu myšlenek a produkci slov.
Závislostní poruchy
narušují schopnost úsudku a mohou nemocného dostat do nebezpečných a riskantních situací. Nemocný přestává být pánem svého chování a jsou mu lhostejné jeho následky.
Porucha kontroly impulzů - ICD
Klinické projevy ICD:
- Patologické hráčství (gamblerství) trvalé, nevhodné a nežádoucí hraní různých typů her narušujících osobní, rodinné a pracovní
aktivity. Důležité je zaujetí hraním, neúspěšné pokusy o kontrolu, narůstající finanční ztráty, lhaní o hraní, neklid či
podrážděnost při omezení hry, zanedbávání vztahů, práce či vzdělání, půjčování si peněz. - Hypersexualita - zaujetí sexuálními myšlenkami, dožadováním se sexu a touha po časté genitální stimulaci, pornografie, telefonické sexuální linky, promiskuita.
- Kompulzivní nakupování - nadměrné a přemrštěné nakupování nepotřebného zboží vedoucí k finančním potížím.
- Kompulzivní přejídání - zvýšený příjem potravy a nutkavé jezení. Nemocný není schopen přestat jíst, ale ani si potravu pořádně vybrat.
- Punding - komplexní, bezúčelné, složité, streotypní chování (rozebírání rádia, zahradničení, rybaření, psaní básní, kreslení, hra na hudební nástroj). Důležité je, že chybí tomuto chování konec, žádný závěr není. Je to také tříděné předmětů, kategorizace informací, bezúčelné používání počítače a internetu. Toto chování má neproduktivní ráz. Na návrh přerušení činnosti reagují nemocní podrážděně a mrzutě.
Dopain dysregulační syndrom - DDSP
Projevy DDS
- patologický vzorec užívání léčby: zvyšování dávek i přes trvající dyskineze, hromadění léků, "zásoby"
- afektivní poruchy: výkyvy nálad v závislosti na hybném stavu - periody OFF (úzkost, smutek, únava) a levodopou navozená euforie hypománie. Subjektivní vnímání hybnosti je však zkreslené, nemocný se cítí v OFFu při poklesu nadměrné hladiny na úroveň normální dávky (tj. ve stavu, kdy se ostatní nemocní vnímají jako dobře hybní).
- netrpělivost po další dávce, potřeba dalších "záchranných" dávek
- psychiatrické příznaky impulzivnost, podrážnděnost, přecitlivělost, vznětlivost, psychomotorická agitace, nedostatek náhledu na sociální a osobní obtíže.